![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
אתה עכשיו בתחום התירוצים. ברור שבנסיבות של אז, זה היה פתרון. אני מדבר על הנסיבות ואתה מדבר על הפתרון. | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
אבל בנסיבות העגומות של אז, גם רצח על כבוד המשפחה היה פתרון. יש משמעות לבחירה של המחוקק בפתרון של קנס כספי ותשלום מזונות לכל החיים. | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
התייחסתי לשאלה מה היתה התייחסותו של המחוקק של התורה לאונס בין רווקים. היות שהחברה אז היתה פטריארכלית ושיבטית, נפטרו הרבה בעיות מחוץ לעניין המישפטי אלא על פי הכבוד ומעמד המשפחה. | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
נפתרו... (אא"כ חשבת בדיוק על רצח על כבוד המשפחה) אם זה היה ככה, הייתי מצפה שהמחוקק יכתוב זאת במפורש. האם במקומות אחרים התורה מפלה לפי מעמד המשפחה? אם לא, אז הטענה שלך לא מספקת אותי: "בעולם העתיק החברה היתה מעמדית. התורה נכתבה בעולם העתיק. לכן התייחסותו היא מעמדית." |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
בחברות שבטיות ופטריארכליות ההזדקקות למערכת המישפט היתה פחותה בהרבה ממה שקיים אצלנו. אני משער שהרבה מהבעיות נסגרו או בתוך המישפחה או ע''י סולחה, פיצויים, הסכם וכד'. אינני בטוח שאם איזה בחור פשוט- רועה צאן- אנס את הבת של אחד הנכבדים, העניין היה נגמר על פי חוקי התורה. בתנ''ך יש הרבה רמזים על נוהגים שהיו לאו דוקא על פי חוקי התורה. | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
בוודאי. יש הרבה יותר מרמזים, למשל עבודה זרה. מדבריך אני מתרשם שמתערבבים אצלך עמדותיו של המקרא והמציאות שהוא מתאר. למשל בענין עבודה זרה, אין ספק שלא היתה ביניהן התאמה. בענין הקשר בין מעמד הנאנסת לדין האנס, אני חושב שגם אם היתה כזאת תופעה (יש לך דוגמה?), אין להסיק מכך על מה שאתה מכנה "התייחסותו של המחוקק". |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
בודאי שאין להסיק מכך על התייחסותו של המחוקק. אינני זוכר דוגמאות כאלה אבל אני משוכנע שהיו. אינני זוכר האם עמוס מתייחס רק להבדלי מעמדות כלכליים או גם לתופעות מהסוג הזה. | ![]() |
![]() |
![]() |
חזרה לעמוד הראשי | המאמר המלא |
מערכת האייל הקורא אינה אחראית לתוכן תגובות שנכתבו בידי קוראים | |
![]() |
© כל הזכויות שמורות |